Ačkoli daňových kontrol v Česku ubývá, stále se týkají tisíců podnikatelských subjektů ročně. Správce daně může libovolnou formou kontrolovat všechny podnikatele bez ohledu na velikost jejich podniku nebo obor, ve kterém působí.
Daňové kontroly: Komu hrozí a jaké mají podnikatelé povinnosti a práva?
Jak daňová kontrola probíhá, jak se na jednotlivé kontrolní postupy připravit a jaké má podnikatelský subjekt práva a povinnosti, si přečtěte v následujícím textu na BusinessInfo.cz.
Kontrola z finančního úřadu může přijít kdykoli a v zásadě nezáleží na tom, zda jste k ní sami zavdali příčinu (například neplněním nebo opožděným plněním daňových povinností).
„Alespoň částečně se kontrolní proces může dotknout i těch, kteří přiznávají a platí daně svědomitě, tedy nejen hříšníků. Postup kontrolorů má ale za zákona jasně daná pravidla a také podnikatelé mají nejen povinnosti, ale i svá práva,“ upozorňuje poradce Michal Dvořáček.
Podle poradce nicméně na počátku celého procesu bývá nějaká významnější nesrovnalost, jíž správce daně objeví, nebo je mu nahlášena.
Kontrol je méně, ale jsou účinnější
Většina českých podnikatelů (zejména těch, kteří mají firemní účetnictví a daně v pořádku) se daňové kontroly nedočká. V průběhu posledních deseti let navíc revizí v Česku výrazně ubylo.
Zatímco ještě v roce 2014 bylo v Česku podle statistik 37 tisíc dokončených kontrol (asi 15 tisíc z nich skončilo doměrkem, tedy doměřením daně spojeným se sankcemi), v roce 2022 bylo ukončeno jen 9660 revizí se 6 500 doměrky.
„To ovšem neznamená, že kontrola nemůže přijít kdykoli a že není třeba být na to připraven,“ glosuje poradce.
Jak kontroly probíhají a co říká zákon?
Kontrolní postupy se řídí daňovým řádem, tedy zákonem č. 280/2009 Sb.
Podle daňového řádu se mohou podnikatelé setkat se dvěma na sebe navazujícími postupy. Celý proces zahajuje postup pro odstranění pochybností (podle § 89 daňového řádu) a případně následuje „klasická“ daňová kontrola (podle § 85 a dalších daňového řádu).
Před začátkem kontroly si finanční úřad kontrolovaný subjekt důkladně prověří. Pokud objeví problém, pošle vám „výzvu k odstranění pochybností“. Ke kontrole pak úředníci přistoupí pouze pokud se vám nepodaří jeho pochybnosti rozptýlit nebo zjistí nějaké vážné pochybení.
„Postup pro odstranění pochybností se zahajuje před vyměřením daně a slouží především k odstranění jednotlivých a dílčích pochybností, které lze zpravidla rychle a jednoduše vysvětlit,“ popisují daňoví poradci z EKP Advisory.
Pokud se vám pochybností rozptýlit nepodaří a například věrohodně neprokážete, že přiznáváte a platíte daň v odpovídající výši – může jít o DPH, daň z příjmu i další odvody – úřad vás o tom informuje a přistoupí k samotné daňové kontrole.
„Pokud výše daně není prokázána dostatečně věrohodně, sdělí úřad daňovému subjektu výsledek postupu k odstranění pochybností,“ dodává Dvořáček.
Před samotnou kontrolou se vám zástupci úřadu ozvou, oznámí vám, kdy kontrolní proces začne a jaké jim máte dodat podklady. Ze zákona musí kontrolor o zahájení kontroly vypracovat příslušný protokol.
Jaké máte povinnosti a práva?
Pokud přistoupí úředníci ke kontrole podle paragrafu 85 a dalších daňového řádu, mohou si od zástupců firem vyžádat nejrůznější dokumenty a vaší povinností je tyto předložit.
„Většinou budou chtít nahlédnout do vašeho účetnictví, mohou si říci o různé smlouvy, faktury i jiné doklady. Zákon hovoří o tom, že kontrola probíhá na místě, kde to vzhledem k účelu kontroly nejvhodnější,“ shrnuje poradce.
Může to být u vás ve firmě, případně na pobočce místně příslušného finančního úřadu. Ve složitějších případech má správce daně právo provést důkladné místní šetření. Tj. vstoupit do jakékoli nemovitosti, kterou využíváte k podnikání (případně to může být i ve vašem bydlišti).
Pokud se vám zdá, že nemáte k předložení dokladů dostatek času, máte za zákona právo požádat o prodloužení lhůty k jejich předložení.
Pokud je žádost podána před uplynutím lhůty stanovené správcem daně, musí správce daně prodloužit lhůtu minimálně o tolik dní, kolik zbývá v den podání žádosti do konce původní lhůty (více § 36 daňového řádu).
Pokud má podnik dokumenty v pořádku, kontrola je ukončena a kontrolor má povinnost vám všechny příslušné dokumenty do 30 dní vrátit.
Neznamená to ale, že nemůže dojít k doměření daně a že nebudete potrestáni penále a úrokem z prodlení.
Ještě připomínáme, že kontrola musí být dopředu jasně vymezená a kontrolovaný tedy ví, jaké daně a v jakém období budou předmětem revize.
„Kontrola se obecně vztahuje k jedné dani a ke konkrétnímu období, například jen k dani z přidané hodnoty v určitém měsíci. Může být zahájena pouze před uplynutím lhůty pro stanovení daně, jejíž základní délka je tři roky,“ doplňuje Dvořáček.
Daňová kontrola končí: Jaká vás mohou čekat sankce?
Daňová kontrola oficiálně končí v okamžiku, kdy vám finanční úřad doručí „oznámení o ukončení daňové kontroly“.
Zpráva o daňové kontrole obsahuje:
- odkaz na zahájení daňové kontroly,
- hodnocení předložených důkazů
- výsledky, ke kterým správce daně dospěl.
V případě nesrovnalostí, které nejsou vysvětleny či odstraněny, je subjektu zpětně vyměřena daň a související sankce (penále a úrok z prodlení). Daň je stanovena formou dodatečného platebního výměru, proti kterému je možné se odvolat.
Výše úroku z prodlení je tradičně osm procent ročně navýšená o základní repo sazbu ČNB, kterou banka s klesající inflací v poslední době opakovaně snížila až na 6,25%. V současnosti je úrok z prodlení 14,25 %.
Daně: Co vnímá finanční úřad jako riziko?
Cíl kontrol je podobný jako u kontrolních hlášení – tedy především zabránit daňovým únikům a omezit daňové podvody.
„Je to o tom, co jsem zmiňoval na začátku. Tedy, že úředníci většinou kontrolují jen subjekty, které se jim zdají podezřelé, ačkoli výzva k odstranění pochybností se může týkat v podstatě každého,“ doplňuje Michal Dvořáček.
Co může vést k zahájení kontroly:
- Dlouhodobá ztráta (firmy mohou být podezřelé, že neuvádějí všechny své příjmy nebo že se vyhýbají daňovým povinnostem)
- Vysoké odpočty nebo nároky na vrácení daně z přidané hodnoty
- Působení v rizikových odvětvích
- Vysoké obraty podniků (takové podniky mají větší množství transakcí a jejich účetnictví je složitější, což zvyšuje pravděpodobnost chyb nebo nesrovnalostí)
- Opakovaně opravované daňové přiznání
Shrnutí
Správce daně má právo provádět kontrolu jen v rámci tříleté prekluzivní lhůty pro stanovení daně (§ 148 daňového řádu).
Kontrola je zahájena doručením oznámení o daňové kontrole, ve které FÚ uvede, jakou daň a za jaké období kontroluje, jaké podklady je podnikatel povinen předložit a do kdy. Úředníci předem informují, na co se během kontroly zaměří, což vám umožní si vše včas připravit.
Správce daně soustředí na základní dokumenty prokazující ekonomickou činnost: vydané a přijaté faktury, výpisy z bankovních účtů, účetní knihy, zaměstnanecké smlouvy, smlouvy s externími dodavateli a evidenci majetku.
Připravte si všechny potřebné elektronické a papírové záznamy, které byly pro kontrolu správcem daně vyžádány.
Povinná doba archivace?
- Účetní uzávěrka a výroční zpráva – 10 let
- Účetní doklady, knihy a inventurní soupisy – 5 let
- Doklady související s DPH – 10 let
- Mzdové listy a záznamy pro účely důchodového pojištění – 45 let.
Zdroj: www.businessinfo.cz
Sdílet článek:
Vytisknout článekSouvisející články
Podnikatelé mohou žádat o bezúročný úvěr na fotovoltaiku
Národní rozvojová banka (NRB) spustila program "Nová ELENA", který umožní zájemcům instalovat fotovoltaické elektrárny na podnikatelských budovách, skladech, garážích i přístřešcích pro automobily, po...
Změny v oblasti DPP přicházejí. Odstartuje centrální evidence dohod
Zaměstnavatelé musejí do konce července zaregistrovat své pracovníky využívající dohodu o provedení práce, čímž vznikne centrální evidence dohod. Blíží se i další změny v oblasti DPP, které vycházejí ...
Dva nové projekty podporují expanzi českých exportérů. Jak je využít?
Agentura CzechTrade připravila dva projekty, které podpoří expanzi a působení českých malých a středních podniků na zahraničních trzích. Firmám, které se chtějí zúčastnit významných veletrhů a výstav ...